![krupy](https://realno.te.ua/wp-content/uploads/2018/08/krupy-640x467.jpg)
Майже половина сімейного бюджету української родини залишається в продуктових супермаркетах або на ринках. І стрімке зростання цін на найдешевші крупи говорить про зростання попиту на них, у той час як вартість гречки падає, а рису підвищується помірними темпами. Експерти Асоціації постачальників торговельних мереж порахували, в якому регіоні найдорожчий і найдешевший набір круп, до якого увійшли по 1 кг рису, гречки, манки, ячні й пшона. Саме ті крупи моніторить Держстат.
За даними статистики на початок липня 2018 року, найдорожчий кошик круп у Закарпатській області – 90,7 грн, тоді як найдешевший в Одеській області – 73,8 грн. Різниця у вартості складає 17 грн.
ТОП – 5 найдорожчих регіонів виглядає так: Закарпатська область – 90,7 грн, Київська – 89,6 грн, Чернівецька – 87,7 грн, Івано-Франківська – 87,5 грн і Донецька область – 87,2 грн.
Перша п’ятірка найдешевших регіонів така: Тернопільська область – 73,8 грн, Чернігівська – 74,6 грн, Дніпропетровська – 74,9 грн, Сумська – 75,6 грн і Запорізька область – 76 грн.
А середняками є: Київ – 86,8 грн, Волинська область – 84 грн, Одеська – 80,9 грн, Херсонська – 80 грн, Луганська – 79,9 грн, Миколаївська – 79,6 грн, Полтавська – 79,5 грн, Черкаська – 79,2 грн, Хмельницька – 79,1 грн, Житомирська – 78,4 грн, Львівська – 78,4 грн, Вінницька – 77,8 грн, Рівненська – 76,7 грн, Кіровоградська – 76,5 грн, Харківська область – 76,1 грн.
Рис, як і більшість круп, походить родом із Азії, а саме з В’єтнаму та Таїланду. Ще задовго до нашої ери вирощування рису стало звичною справою в Індії, Китаї, Індонезії та Малайзії. Впродовж першого тисячоліття нашої ери рис завоював любов і визнання населення Середнього Сходу, серйозно потіснивши на полях пшеницю і просо. На відміну від азіатських народів, європейці не одразу прийняли рис, як крупу для приготування їжі. Греки і римляни ставилися до нього тільки як до лікарського засобу. Протягом півтора тисячі років він пробивав собі дорогу на європейський стіл. І допомогла йому в цьому … чума. У тринадцятому столітті по півдню Європи прокотилася епідемія чуми, що перетворила ці місця в пустелю. Обробляти пшеницю не було ні сил, ні коштів. Ті, що вижили, стали засівати поля Валенсії та Сицилії поживним і невибагливим «круглим» рисом, для вирощування якого не було потрібно багато води, а врожай виходив багатий.
Батьківщина пшона – Китай, де просо вирощували ще задовго до нашої ери. До поширення рису, пшоно було основним продуктом харчування в Азії. З нього робили борошно, готували супи, солодкі блюда і навіть варили пиво. Батьківщина гречки – Гімалаї і гірські райони Індії. Однак саме в Україні гречана каша стала одним із основних продуктів харчування. Гречка була завезена в Україну в часи татарської навали, отримавши назву «татарка». Сучасну ж назву вона отримала завдяки активній торгівлі з Грецією, де вона фігурувала як «грецький злак».
Джерело: Олексій Дорошенко